Angajatorii vor putea aduce la muncă cel mult 50.000 de noi lucrători extracomunitari în 2021, dublu faţă de cât stabilise iniţial guvernul – HG
![oameni_strada_94037500](https://media-beta.romaniatv.net/unsafe/1280x720/smart/filters:contrast(5):format(jpg):quality(80)/https://www.economica.net/wp-content/uploads/2020/10/oameni_strada_94037500.jpg)
La semnalul angajatorilor, în special din HoReCa şi construcţii, care spun că nu găsesc suficientă forţă de muncă în ţară, guvernul reacţionează şi dublează numărul maxim de lucrători din afara UE care pot fi aduşi la muncă în ţara noastră. Aceasta, în ciuda revenirii unui număr important de români în ţară, în contexul crizei Covid, care nu par să fie interesaţi de oferta de muncă şi de salarizare propusă de angajatorii care susţin că nu-şi pot ocupa toate locuri de muncă vacante. Ce nu spune însă guvernul e de ce refuză românii locurile de muncă vacantate, în mod repetat, de angajatori. Muncă multă, prost plătită, fără perspective de avansare, uneori la distanţă mare faţă de casă – acestea sunt câteva dintre argumentele oamenilor disponibili să înceapă munca, dar care aleg să refuze ofertele propuse de angajatori. În schimb, unii dintre conaţionalii aflaţi în situaţia antemenţionată aleg munca în propria gospodărie, alţii merg la muncă periodic în străinătate, în ciuda evoluţiei Covid, iar unii încep o mică afacere pe cont propriu. Aceste tendinţe s-au cristalizat pe piaţa muncii în 2017 şi iau amploare de la un an la altul, în ciuda evoluţiei epidemiologice, dovadă că motivaţiile oamenilor sunt suficient de puternice şi profunde încât să nu fie afectate de o criză sanitară, oricât de extinsă ar fi ea.
- În premieră, pe 26 octombrie 2017, Guvernul a anunţat că va suplimenta cu 3.000 numărul străinilor din spaţiul extracomunitar, nou-admişi să lucreze în ţara noastră în anul 2017. Intenţia Guvernului de a creşte numărul lucrătorilor nou-admişi pe piaţa muncii în 2017 s-a concretizat prin HG nr. 891 din 2017. Prin urmare, în anul 2017, Guvernul le-a permis angajatorilor să aducă la muncă în ţară, în total, cel mult de 8.500 de noi lucrători extracomunitari.
Acum, datele problemei
În anii 2019 şi 2020 guvernul a decis ca angajatorii pot aduce la muncă în România maximum 30.000 de noi lucrători din afara UE pe an, după cum Economica.net a scris, pe larg, la acea vreme.
Pentru 2021, executivul a stabilit iniţial un contingent de 25.000 de lucrători străini, nou-admişi pe piaţa muncii din România. Decizia guvernului a fost oficializată prin HG 1133/2020, în vigoare la 30 decembrie 2020.
Între timp, guvernul a decis dublarea numărului maxim de noi lucrători extracomunitari care pot fi aduşi la muncă în ţara noastră în cursul anului 2021 (de la 25.000 de oameni, cât a decis iniţial, la 50.000 de oameni), potrivit unei HG aprobate miercuri de guvern.
Argumentele invocate de executiv
Pe de o parte, am avut circa 30.000 de locuri de muncă vacante în primele cinci luni din 2021, pentru care angajatorii au încercat, în mod repetat, să găsească personal, dar fără succes, arată datele Agenţiei Naţionale pentru Ocuparea Forţei de Muncă.
Pe de altă parte, guvernul spune că în ianuarie – mai 2021 am avut peste 160.000 de locuri de muncă vacante, cu nici 3% mai mult decât în aceeaşi perioadă din 2020.
Executivul adaugă că decizia suplimentării contingentului de noi lucrători din afara UE, admişi pe piaţa muncii, e motivată şi de: potenţialul de dezvoltare economică a României, necesitatea de a asigura forţa de muncă solicitată în unele sectoare de activitate sau ocupații, care nu poate fi acoperită de lucrătorii români, dar şi de prevenirea situaţiilor în care străinii lucrează în România fără forme legale.
Ce nu spune explicit guvernul
Pe de o parte, locurile de muncă neocupate sunt considerate neatractive pentru forţa de muncă locală din cauza salariilor şi beneficiilor modeste, din cauza programului, volumului mare de muncă şi, uneori, din cauza distanţei până la locul de muncă, reiese din discuţiile avute de Economica.net cu recrutorii.
Pe de altă parte, lucrătorii din afara UE, motivaţi de sărăcie, muncesc mult, bine şi eficient, iar pentru ei salariul minim pe care-l primesc aici e semnificativ mai mare decât ar câştiga în ţara de origine. Vă amintim că legea obligă angajatorii din România să plătească lucrătorii extracomunitari cu cel puţin salariul minim pe economie.
În perioada anilor 2014 – 2016 inclusiv, numărul maxim al lucrătorilor din spaţiul extracomunitar, nou-admişi pe piaţa muncii din România, a fost acelaşi: 5.500 de oameni pe an.
Şi pentru anul 2017 Guvernul hotărâre iniţial că piaţa muncii are nevoie tot de maximum 5.500 de noi lucrători extracomunicari, potrivit HG nr. 35 din 2017.
În premieră, pe 26 octombrie 2017, Guvernul a anunţat că va suplimenta cu 3.000 numărul străinilor din spaţiul extracomunitar, nou-admişi să lucreze în ţara noastră în anul 2017. Intenţia Guvernului de a creşte numărul lucrătorilor nou-admişi pe piaţa muncii în 2017 s-a concretizat prin HG nr. 891 din 2017. Prin urmare, în anul 2017, Guvernul le-a permis angajatorilor să aducă la muncă în ţară, în total, cel mult de 8.500 de noi lucrători extracomunitari.
În 2018, numărul maxim al lucrătorilor din afara UE, nou-admişi pe piaţa muncii, a ajuns la 15.000 de oameni, potrivit HG nr. 946 din 2017, actualizată prin HG nr. 596 din 2018.
În 2019, Guvernul a aprobat un contingent de 30.000 de lucrători extracomunitari, nou-admiși pe piața muncii din România, dublu față de nivelul anului 2018, potrivit Hotărârii nr. 634 din 2019, în vigoare din 30 august 2019.
Şi pentru anul 2020, Guvernul a aprobat un contingent de 30.000 de noi lucrători din afara Uniunii Europene şi Spaţiului Economic European, potrivit HG nr. 968/2019, consultate de Economica.net.
Actualizare 12 august
Actul normativ care prevede suplimentarea contingentului de lucrători nou-admişi pe piaţa muncii în 2021 a fost publicat în Monitorul Oficial (MO). Este vorba despre HG 836/2021, publicată în MO nr. 780 din 12 august. HG 836 din 2021 intră în vigoare la 12 august, data publicării în MO.