Cum arată harta 5G a lumii: Emiratele Arabe conduc detașat cu 592Mbp, peste dublu vitezei mediane globale. România, mult în urmă, cu doar 147,7Mbp
![Screenshot 2024-02-27 at 14.29.40](https://media-beta.romaniatv.net/unsafe/1280x720/smart/filters:contrast(5):format(jpg):quality(80)/https://www.economica.net/wp-content/uploads/2024/02/Screenshot-2024-02-27-at-14.29.40-818x420.png)
De asemenea, în trimestru trei al anului trecut, mediana vitezei globale de descărcare 5G a înregistrat o creștere semnificativă de 20%, la 203,04 Mbps, în comparație cu 168,27 Mbps în T3 2022, potrivit datelor Speedtest Intelligence. Această îmbunătățire coincide cu o creștere semnificativă a conexiunilor globale 5G, care au ajuns la 1,4 miliarde conform GSMA Intelligence, reprezentând o creștere anuală de 65% față de 872 de milioane în anul precedent.
Potrivit Ookla, care deţine una dintre cele mai populare platforme globale de măsurare a performanţelor infrastructurilor de telecom, Speedtest, în timpul trimestrului trei din 2023, Emiratele Arabe Unite și Coreea de Sud s-au evidențiat ca lideri în performanța rețelelor 5G, având cele mai rapide viteze mediane de descărcare a datelor 5G la nivel global, de 592,01 Mbps, respectiv 507,59 Mbps. Top 10 include, de asemenea, Malaezia, Qatar, Brazilia, Republica Dominicană, Kuweit, Macao, Singapore și India. Schimbarea în clasamentul top 10 dezvăluie schimbări dinamice, cu Malaezia, Republica Dominicană și India au realizat progrese semnificative, și au luat locul unor state precum Bulgaria, Arabia Saudită, Noua Zeelandă și Bahrain care au ieșit din clasament.
Potrivitul unui alt raport al Ookla, România înregistra în toamna anului trecut viteze medii pentru reţelele 5G de 147,71 Mbps pentru download de date şi 27,72 pentru upload, mult sub media globală. Cea mai rapidă viteză de download a fost de 269 Mbps, înregistrată de Orange.
Explicația este că, spre deosebire de statele care înregistrează viteze mari, România nu a făcut încă tranziția completă către rețelele 5G standalone. Aceasta înseamnă că infrastructura 5G din România se bazează încă pe rețelele 4G LTE existente, ceea ce poate limita potențialul pentru viteze mai mari și caracteristici avansate ale rețelei 5G. Licitația pentru acordarea spectrului a fost organizată de autoritățile române, în noiembrie 2022, după trei ani de amânări. O parte din drepturile de utilizare au intrat în vigoare în 2023, iar altele vor intra din 2026 și vor avea durata de valabilitate de 25 de ani, respectiv 22 de ani, astfel că niciun operator care a participat la licitație, respectiv Orange, Vodafone și Digi, nu a lansat încă serviciile în baza spectrului 5G cumpărat. Implementarea rețelei 5G standalone este considerată următorul pas important în evoluția tehnologiei 5G, deoarece permite rețelelor să funcționeze independent de infrastructura 4G LTE și să ofere beneficii precum lățime de bandă mai mare, latență redusă și suport pentru aplicații avansate.
Spre exemplu, utilizatorii Speedtest care experimentează primele 10% dintre vitezele de descărcare 5G cele mai mari la nivel global au înregistrat anul trecut o creștere de 9%, trecând de la 525,54 Mbps în T3 2022 la 573,12 Mbps în T3 2023.
În ceea ce privește viteza de încărcare și latența, s-a înregistrat doar o îmbunătățire foarte modestă de 1%. Vitezele mediane de upload 5G au ajuns la 18,93 Mbps în T3 2023, în comparație cu 18,71 Mbps în aceeași perioadă anul trecut; latența multi-server, o metrică critică pentru reactivitatea rețelei, a crescut de la 45 ms în T3 2022 la 44 ms în T3 2023.
Raportul Ookla mai indică faptul că vitezele globale nu au atins încă nivelul de gigabit, promis de această tehnologie, în primul rând din cauza economiei rețelei. 5G a fost inițial proiectat pentru a oferi rate de date maxime de până la 20 Gbps, dar mai este un drum lung de parcurs înainte ca vitezele de gigabit să devină ”noul normal”.
De exemplu, vitezele simetrice de descărcare și încărcare și latența ultra-scazută nu au fost realizate încă, parțial pentru că majoritatea rețelelor 5G nu sunt „adevărat 5G”, deoarece au fost implementate în mod Non-Standalone (NSA), ceea ce înseamnă că se bazează pe un nucleu de rețea 4G LTE, cum este și cazul României. Conform GSA, peste 40 de operatori au lansat 5G Standalone (SA) în rețelele publice, dar implementarea nu este încă completă. Cu toate acestea, industria explorează activ perspectivele 5G Advanced, care promite viteze simetrice de încărcare și descărcare și latență ultra-scazută, semnalând o poziție proactivă înaintea trecerii ulterioare la 6G.