Secretele comerţului: ce fac marile magazine din România cu produsele pe cale să expire
![brussels_sprouts_expiration2_07449800](https://media-beta.romaniatv.net/unsafe/1280x720/smart/filters:contrast(5):format(jpg):quality(80)/https://www.economica.net/wp-content/uploads/2015/10/brussels_sprouts_expiration2_07449800-630x420.jpg)
Aproximativ 10% din mâncarea pe care o cumpără românii într-un an, în jur de 2,2 milioane de tone, ajunge la coşul de gunoi, generând pierderi financiare atât producătorilor, cât şi retailerilor şi cumpărătorilor. Risipa alimentară este o problemă actuală importantă a industriei locale, aşa cum este şi la nivel internaţional, iar, de câţiva ani, după modele implementate deja în statele dezvoltate sau conform unor proiecte gândite local, companiile din România au început să ia măsuri pentru a reduce din pierderi. Au apărut astfel o multitudine de strategii mai mult sau mai puţin complexe, pe care unii retaileri au ştiut să le folosească în favoarea lor transformându-le inclusiv în metode de atragere şi retenţie a clienţilor.
Eliminarea risipei alimentare = strategia vrac
Pentru retailerul francez Auchan, spre exemplu, metodele de reducerea a costurilor generate de marfa aruncată coincid în mare parte cu cele prin care compania pune în aplicare politica sa de discount generalizat. Pe scurt, este vorba despre comercializarea unei mari varietăţi de produse ambalate în cantităţi mici, la bucată sau la vrac, care, pe de o parte elimină riscul risipei alimentare, iar pe de altă parte atrage clienţii care au percepţia unor preţuri mai mici. De altfel, în momentul finalizării procesului de integrare al magazinelor Real, pe care retailerul francez Auchan le-a achiziţionat în 2013 de la grupul german Metro, fostul CEO Auchan, Patrick Espasa, explica de ce preţurile la Auchan sunt în medie cu 27% mai mici decât la Real. „Politica noastră de discount generalizat prespune că oferim clienţilor posibilitatea de a cumpăra cantitatea minimă dintr-un produs. Spre exemplu, la Auchan poţi cumpăra gogoşi la bucată, în timp ce alţi retaileri vând în ambalaje de câte 12. Cumpărând în cantităţi mari clienţii imobilizează anumite sume de bani şi astfel nu îşi mai pot permite să cumpere şi alte produse”, a explicat Espasa.
O altă metodă prin care Auchan a redus cantităţile de alimente ce expiră în scurt timp constă în eficientizarea logistică şi operaţională a magazinelor, astfel că produsele ajung mai repede de la furnizori şi implicit stau mai mult la consumator acasă. La acest lucru contribuie şi faptul că produsele proaspete şi în jur de 1.000 de produse alimentare comercializate de retaileri sub brandurile private sunt cumpărate din România de la aproximativ 200 de producători locali care livrează direct în magazin.
Nu în ultimul rând, compania practică o metodă extrem de utilizată în retailul autohton, şi nu numai, respectiv o zonă semnalizată unde sunt comercializate la preţuri reduse acele produse cu un termen de valabilitate scurt. O astfel de zonă există şi în magazinele Cora.
Eliminarea risipei alimentare = noi produse care pot fi vândute
În cadrul supermarketurilor Mega Image, operate de retailerului belgian Delhaize Group, fructele şi legumele care nu mai îndeplinesc condiţiile estetice, dar sunt în termenul de valabilitate şi proprii consumului sunt transformate în sucuri proaspete sau în salate de fructe.
Eliminarea risipei alimentare = reduceri de preţuri
O altă metodă de reducere a costurilor cu alimentele ce urmează să cu potenţial de atragere a clienţilor este cea prin care comercianţii oferă discounturi la alimentelor aflate în ultimele zile de valabilitate. Metoda este folosită de aproape toţi retailerii şi vine mai ales în sprijinul discounterilor. La Kaufland, spre exemplu, cea mai mare companie de retail din România, programul procedurilor dereduceri de preţuri funcţionează în trepte până la reduceri masive, astfel încât stocul cu termen de valabilitate scurt să fie epuizat. De asemenea, reducerile de preţ se fac pe unitate şi nu este încurajată achiziţia mai multor bucăţi (pachete 1+1 gratis) întrucât clientul trebuie să le poată consuma în termenul de valabilitate.
La Penny Market şi XXL Mega Discount, magazine tip discounter operate de grupul german Rewe, există un program prin intermediul căruia produsele alimentare al căror termen de valabilitate se apropie de expirare sunt comercializate la preţuri reduse cu 30%, prin aplicarea unei buline pe fiecare produs.
Procedeul este aplicat în mod similar şi în cazul lanţului Mega Image unde produsele alimentare fresh care se apropie de termenul de expirare sunt vândute prin intermediul campaniilor de vânzare accelerată: 50% reducere sau 1+1 gratis.
Totodată, Metro va implementa în magazinele din ţară o procedură de reducere a preţurilor produselor ce urmează să expire. Produsele respective vor fi semnalizate suplimentar la raft. Colţuri cu produse mai ieftine care expiră în curând se regăsesc şi la Cora sau Auchan.
Semnalizarea corespunzătoare la raft a produselor care urmează să expire este o obligaţie a comercianţilor începând cu data de 29 aprilie anul curent, când a intrat în vigoare o Lege (57/2015 pentru modificarea si completarea art. 33 din OG nr. 99/2000) produsele aflate la vânzare cu preţ redus, cu trei zile înainte de expirarea termenului de valabilitate, trebuie puse pe rafturi delimitate vizibil, cu informarea corectă, completă şi precisă a consumatorilor.
Există însă discuţii cu privire la posibilitatea extinderii perioadei de 3 zile la 15 zile. „Dacă vreţi să majoraţi la 15 zile eu sunt deschis”, a transmis marţi Marius Dunca, preşedintele Autorităţii pentru Protecţia Consumatorului ( ANPC) retailerilor prezenţi la evenimentul Mediafax Talks about Retail.
Acesta a atras atenţia faptului că de la începutul acestui an ANPC a primit în jur de 5.000 de reclamaţii privind produsele alimentare, principalele nemulţumiri ale consumatorilor fiind legate de deteriorarea ambalajelor şi de faptul că au cumpărat produse expirate.
Eliminarea risipei alimentare = donaţii
O parte dintre retaileri derulează şi diverse programe sociale singuri sau alături de diverse asociaţii umanitare. Este cazul, spre exemplu, Billa care, începînd din martie 2013 s-a implicat într-un proiect pilot pentru Bucureşti denumit Midnight sandwich prin care distribuie direct, zilnic, la miezul nopţii, alimente către beneficiarii asociaţiei Zîmbetul Îngerilor. În proiect a intrat anul acesta şi Carrefour, care mai derulează proiectul banca de alimente de la Crucea Roşie şi Grădina Bio în parteneriat cu Asociaţia Ateliere Fără Frontiere (reinserţie profesională în grădina bio a unor persoane din grupuri sociale vulnerabile). Tot Billa mai colaborează cu Asociaţia Somaro şi diverse Asociaţii de ocrotire a animalelor, în timp ce Mega Image trimite mâncarea nevândută unor asociaţii de animale, sau ONG-uri, Metro către grădini zoologice, canise şi asociaţii de protecţie a animalelor. Totodată, alimentele nevandabile de la Profi ajung la rezervaţia de urşi de la Zărneşti sau la adăposturi pentru câini.
Ce se întâmplă în restul Europei
În statele mai dezvoltate, politicile de reducere a costurilor aferente expirate au ajuns mult mai rafinate şi implică mai mult producătorii. Spre exemplu, în Franţa şi Belgia retailerii solicită producătorilor să monteze în bananieri echipamente care opresc insectele, pentru ca bananele să nu mai aibă puncte negre pe coajă. De asemenea, magazinele Carrefour din Franţa şi nu numai au creat un brand de brânză camembert din acele bucăţi imperfecte care nu se vindeau sub brandurile sub care au fost comercializate iniţial. „Reducerea preţurilor produselor ce urmează să expire nu este suficientă. Trebuie să creştem viaţa (termenul de valabilitate) a produselor pe care le comercializă. Trebuie să lucrăm împreună cu furnizorii. Soluţia constă în inovaţie”, a declarat Christian Verschueren, director general Eurocommerce. Acesta a explicat faptul că metoda aplicată acum masiv de retailerii români de a crea zone cu produselor ce urmează să expire nu a funcţionat deloc în Franţa. „Astfel de zone aveam şi noi în magazinele din Franţa acum doi ani. Dar nu a mers. Cea mai bună soluţie este de a pune aceste produse din nou pe raft”, mai spune Verschueren, potrivit căruia România are infrastructura necesară pentru a face ca în Franţa, unde deşeurile alimentare se transformă în biogaz.