Se vor prăbuşi marile burse? De ce, totuşi, ar putea Bursa din Bucureşti să crească
![bursa_clopot_nou_75192400](https://media-beta.romaniatv.net/unsafe/1280x720/smart/filters:contrast(5):format(jpg):quality(80)/https://www.economica.net/wp-content/uploads/2014/07/bursa_clopot_nou_75192400-560x420.jpg)
Indicii bursieri DAX (Germania) şi S&P 500 (SUA) sunt cu 18%, respectiv 28% peste maximele anului de glorie 2007, potrivit calculelor analiştilor casei de brokeraj Intercapital Invest. Ar putea suferi corecţii majore, încep să repete analişti occidentali.
În schimb indicele BET, al Bursei de Valori Bucureşti (BVB) este încă sub recordului absolut din 24 iulie 2007. A corectat mult mai adânc pe perioada crizei şi maipăstrează loc de revenire.
Perspectivele pe pieţele externe nu sunt deloc optimiste în prezent, dar, în ciuda acestora, „există o probabilitate destul de bună ca bursa naţională să aibă o rezistenţă mai mare, sau chiar o evoluţie favorabilă”, cu condiţia ca la nivel global să nu se înregistreze şocuri prea mari, scrie Daniela Ropotă în raportul Intercapital Invest.
De obicei există o corelaţie mare între evoluţia indicilor străini şi a indicilor româneşti, respectiv a coeficienţilor care măsoară aceste corelaţii. În ultimele luni, însă, „s-a observat o corelaţie mai mică între indicele BET de la Bucureşt şi DAX de la Frankfurt, situaţie care „duce cu gândul la anii 2000 – 2002, când bursa naţională înregistra creşteri foarte mari, în ciuda unor scăderi importante pe pieţele externe. Istoria este un bun punct de plecare bun în căutarea unor indicii” privind tendinţele, scrie analistul de la Intercapital.
În anii 2000 – 2002, bursele occidentale sufereau de crizele suprapuse ale prăbuşirii cotaţiilor firmelor „dot.com”, ale atentatelor terioriste din SUA şi ale scandalurilor financiare.
Au fost ani de scăderi occidentale de până la – 44% pentru Dax (Germania) şi – 23% pentru S&P 500 (SUA), în timp ce BVB se dezlănţuia cu creşteri de până la 120%. „Tendinţa rămâne pozitivă chiar luând în calcul evoluţiile ajustate” cu inflaţia foarte ridicată în acea vreme în România.
Explicaţia ar consta în migrarea investiţiilor de pe pieţele dezvolate spre cele mici, „de frontieră”, adeseori mai puţin corelate cu cele dintâi.
Dacă pe pieţele de frontieră există oportunităţi de investiţii (cum erau, la începutul acestui secol, intrarea la cota BVB a Petrom (SNP), BRD şi a societăţilor de investiţii financiare (SIF)), banii se îndreaptă spre ele. „Banii trebuie să circule în orice context de piaţă şi trebuie luate în considerare diverse altgernative de plasare”, scrie analistul de la Intercapital.
Oportunităţile nu lipsesc nici în aceşti ani, după listările spectaculoase ale Romgaz, Electrica şi Nuclearelectrica. În plus, alternativa plasamentelor monetare şi în obligaţiuni nu este mai deloc atractivă (dobânzi negative).
Astfel că, piaţa de la Bucureşti ar avea şanse să treacă cu bine o eventuală corecţie a creşterilor occidentale. Bucureştiul ar putea să nu se contamineze cu pesimismul occidental, cu condiţia autorităţile să nu ia decizii nefavorabile. „Ideal ar fi săcontinuăm seria listărilor pentru a consolida oferta locală”, scrie Daniela Ropotă de la Intercapital.
Dacă însă vor întârzia prea mult clarificările privind Complexul Energetic Oltenia, Hidroelectrica, Romtelecom, sau Portul Constanţa, atunci administratorii marilor fonduri de inevstiţii străine ar putea interpreta negativ, şi BVB ar putea fi atrasă în siajul scăderilor pieţelor externe.