SENTIMENTUL de dimineaţă: De rău, pe marile pieţe. Lăcomia vrea bani ieftini pentru speculaţii
![bursa_cu_mainele_in_cap_46430700_60569300](https://media-beta.romaniatv.net/unsafe/1280x720/smart/filters:contrast(5):format(jpg):quality(80)/https://www.economica.net/wp-content/uploads/2013/06/bursa_cu_mainele_in_cap_46430700_60569300.jpg)
Investitorii se poziționează pentru situaţia în care Federal Reserve (FED), banca centrală a SUA şi celelalte bănci centrale ale marilor puteri ale lumii chiar vor reduce operaţiunile de infuzie de bani în scopul stimulării redresării economice.
Semne că va înceta stimularea economiei lumii cu bani aproape gratis au fost din plin.
Mai ales că banii pompaţi de băncile centrale nu prea au ajuns în economii, ci în speculaţiile bursiere, care au dus indicii la maxime istorice nesusţinute de performanţe fundamentale.
„Nervozitatea investitorilor a crescut după ce, aseară, preşedintele filialei din Kansas City a FED a declarat că sprijină încetinirea ritmul de achiziții de obligațiuni, una din operaţiunile prin care banca centrală a pompat bani în economie“, scria Reuters înainte de deschiderea burselor europene.
„Scăderea este justificată de reducerea stimulilor, dar mai ales de faptul că încă nimeni nu ştie exact când şi cum, în ce amploare va fi. Reducerea stimulilor este la rândul său justificată de semnele de revenire ale economiei“, explică Valerian Ionescu, şeful brokerilor de la BCR, pentru ECONOMICA.NET.
Ar mai trebui să ne amintim şi explicaţia lui Valerian Ionescu privind acumularea de riscuri în portofoliul FED, dintr-un SENTIMENT mai vechi, ca să avem tablou complet.
Când pariurile se fac pe scăderea indicilor marilor burse europene, nici jucătorii de la Bursa din Bucureşti nu pot nutri sentimente mai faste.
Prin urmare, cel mai bun lucru la care se poate spera la Bucureşti este „liniştea“ inactivităţii. Adică este preferabilă o lichiditate mică, decât una mare care să confirme forţa tendinţei de scădere pe termen scurt.
„Cred că nu va fi lichiditate astăzi, pentru că nedumeririle sunt prea mari pe termen scurt“, crede Valerian Ionescu.
Repere tehnice
Indicii Bursei de Valori Bucureşti (BVB) s-au păstrat la nivelurile suporturilor care se opun unei eventuale tendinţe de scădere pe termen mediu şi lung (anuale).
BET Fi, indicele „oracol“ al Bursei, se menţine aparent confortabil peste pragul său de suport de la 25.000 de puncte. Aşa că ar avea de unde să cadă „fără grijă“.
Mai ales că, în cel mai rău caz, căderea se poate prelungi, peste 24.000, fără ca să pună în pericol letal tendinţa de creştere pe termen mediu şi lung, potrivit lui Dan Rusu, şeful analiştilor de la BT Securities
BET Fi face media ponderată a variaţiilor cotaţiilor Fondului Proprietatea şi a celor 5 Societăţi de Investiţii Financiare (SIF). Acestea sunt cele mai vânate acţiuni de la BVB pentru că au expunere pe aproape tot ce este mai valoros în economia românească.
Mulţi cred că BET Fi anticipează evoluţia restului pieţei, pentru că, după ce şi-au atins ţintele cele mai atractive (SIF-urile şi FP), investitorii îşi îndreaptă atenţia şi către altele de pe piaţă.
În cel mai recent raport al său, analistul Dan Rusu prevăzuse că este posibil ca, în urcuşul său spre 25.900 de puncte sau chiar 26.500, indicele să întâmpine „uşoare rezistenţe, dar acestea ar prilejui mai degrabă consolidări decât corecţii efective“.
Rezistenţele, tehnic, se opun creşterii, dar, după ce sunt învinse, funcţionează ca suporturi pentru creştere (v. cap. „DIDACTICE“ al Sentimentului).
Alte repere vechi, rezistenţe şi suporturi, le găsiţi şi în Arhivă, în diferite împrejurări, utile de studiat
Articolul este scris şi se completează, de obicei, înainte de ora 9.30, când începe sesiunea de predeschidere a Bursei de Valori Bucureşti. Atunci, sistemul electronic al acesteia stabileşte preţurile de deschidere prin prelucrarea ordinelor date deja de brokeri, înainte de deschiderea de la ora 10. Actualizările ulterioare ale articolului sunt numai eventuale completări cu date de arhivă şi corecţii)
Arhiva
Reluăm şi cele câteva fraze din „Sentimentele“ mai vechi, pentru că utilitatea lor analitică este încă valabilă.
Fie şi măcar pentru că, „la carte scrie“ că o rezistenţă la creştere, odată învinsă, devine un suport puternic pentru creştere. Şi vice – versa.
Până nu foarte demult spuneam că:
* „Odată învinsă rezistenţa de la 27.300, BET Fi ar mai avea de parcurs o serie de creşteri până la pragul de 29.500 de puncte“, scria Dan Rusu în primul raport din acest an.
Două luni mai târziu tendinţa a fost confirmată, iar apoi a fost în frâu de chestiunea cipriotă.
* Tendinţa principală (pe termen mediu) de creştere este în siguranţă atâta vreme cât piaţa se află deasupra „zonei suport“, care se întinde în jurul pragului de la 26.000, între 25.600 şi 26.200, potrivit altui raport săptămânal al lui Dan Rusu.
Zona de confort s-a deplasat mai sus, apoi a coborât până la 24.000.
* Reperul dat în raportul din 4 februarie suna aşa: „Cât timp (BET Fi , n.r.) evoluează peste zona de suport 25.800 – 26.200, tendinţa generală este de creştere“.
* În acest fel, tendinţa de creştere nefiind compromisă, „ulterior, odată învinsă rezistenţa de la 27.300, BET Fi ar mai avea de parcurs o serie de creşteri până la pragul de 29.500 de puncte“.
A mai devenit articol de arhivă şi „penetrarea decisivă“ peste 25.000 de puncte.
De „penetrarea“ respectivă „aveam nevoie, pentru a miza pe un an 2013 pozitiv“, scria Dan Rusu, în ultimul Indexwatch din 2012.
Am ajuns deseori în acest an să ne punem speranţele că fosta rezistenţă de la 25.000 va funcţiona cu succes ca suport.
Cum luni de zile în urmă analistul spunea: „Suntem foarte interesaţi de nivelul de 25.000 de puncte. Considerăm că e pragul la care BET FI va testa tendinţa pozitivă nou conturată. Însă, odată învins acest prag (25.000), vom putea spune că piaţa românească a intrat în teritoriu pozitiv pentru multă vreme“, scria, într-un raport BT Securities, Dan Rusu.
Indicele este o mărime adimensională.
BET Fi este cel mai nervos şi mai analizat indice al Bursa de Valori Bucureşti (BVB). Face media ponderată a variaţiilor acţiunilor societăţilor de investiţii financiare (SIF) şi ale Fondului Proprietatea (FP). (pentru alte definiţii şi explicaţii, v. cap. DIDACTICE).
Cândva, anul trecut, piaţa reuşise consolidarea suporturilor de la 23,600 de puncte“ şi 22.700 de puncte. Faptul era susceptibil „să relanseze BET-FI spre 25.800, potrivit unui raport mai vechi al lui Dan Rusu, şeful analiştilor de la BT Securities din Cluj Napoca.
Nu vrem să ne gândim la suporturi atât de vechi. ultima zi în care le-am comentat a fost 25 februarie, în:
SENTIMENTUL de dimineaţă: Mari pretenţii, preţuri blocate. Analiştii pregătesc alternative negative
Am coborât aici şi indiciile şi repere pe care ECONOMICA.NET vi le-a propus în articolele:
Unde fug banii din depozitele bancare. Alternative de investiţii cu risc scăzut
Cum să strâng banii pentru pensia de peste 30 de ani.
„DIDACTICELE“
Corecţiile de cotaţii pe pieţele bursiere survin de obicei atunci când investitorii devin mai dornici să încaseze profitul din creşterile anterioare decât să parieze pe creşteri ulterioare. Dar există şi corecţii pozitive la tendinţe negative.
Societăţile de investiţii financiare (SIF-urile) şi Fondul Proprietatea (FP) sunt cele mai lichide (cele mai tranzacţionate, mai uşor de găsit şi mai uşor de vândut) acţiuni de la BVB şi, de aceea, indicele lor este considerat ca un fel de oracol şi pentru restul pieţei.
Indicii sunt nişte medii ponderate ale variaţiilor preţurilor acţiunilor care intră în „coşul“ (portofoliul) fiecăruia,raportate la un reper fixat la lansare (1000 în România).
FP şi SIF-urile sunt nişte mari fonduri de investiţii care au ele însele „expuneri“ (investiţii) în aproape toată economia românească, inclusiv în societăţi energetice la care nimeni, în afară de FP, nu are acces.
De aceea FP şi SIF-urile sunt cele mai căutate, mai ales de investitorii străini şi de aceea au un indice special dedicat, iar noi le urmărim în mod special evoluţia. Din toate aceste motive se şi spune că BET FI, indicele lor, are reputaţia de a anticipa comportamentul întregii burse.
SUPORTURILE sunt minime anterioare, relevante ca niveluri până la care preţurile pot scădea, într-o tendinţă curentă, minoră, fără ca tendinţa principală de creştere să fie periclitată. Pot fi şi praguri la care o tendinţă minoră de scădere se opreşte.
REZISTENŢELE sunt maxime anterioare relevante ca niveluri până la care preţurile pot creşte, într-o tendinţă curentă, minoră, fără ca tendinţa principală descendentă să fie răsturnată. Ele mai pot fi şi praguri peste care tendinţa de creştere minoră nu mai poate trece.
MEDIA MOBILĂ este o medie a cotațiilor pe un anumite număr de perioade (minute, ore, zile, săptămâni) și se compară cu evoluția cotațiilor curente pe aceleași perioade. În media mobilă, cotația cea mai nouă o înlocuiește pe cea mai veche. Dacă media mobilă este sub cotația curentă – este bine, dacă rămâne deasupra cotaţiei curente, care a scăzut – este rău.
LICHIDITATEA (valoarea tranzacţiilor), este un indicator al uşurinţei cu care poţi găsi acţiunile căutate sau le poţi vinde pe cele care le ai deja, la preţuri cât mai apropiate de cele dorite.
Brokerii se uită la lichiditate ca să caute confirmare pentru tendinţele curente. Dacă aceasta este mică, scăderile sau creşterile de preţuri nu au o mare relevanţă.
Dar dacă lichiditatea este mare (la BVB circa 15 milioane de euro, în această perioadă, dar cât mai mult peste) şi indici bursieri scad consistent, atunci înseamnă că avem de a face cu o corecţie semnificativă.
VOLATILITATEA, adică variaţiile mari de preţuri, este semn de confuzie pe piaţa, dar convine speculatorilor.
Mai trebuie remarcat că știrile importante ale săptămânii pot afecta semnificativ acuratețea prescripțiilor rezultate din analiza tehnică a evoluției prețurilor.
AVERTISMENT
Mai întâi:
Cele de mai sus sunt expresiile a ceea ce se cheamă sentiment de piaţă, intuiţii, care se dovedesc a fi corect de cele mai multe ori, dar pot da şi greş. Chiar şi atunci sunt utile, ca repere.
Apoi:
Estimările analitice care se strecoară prin sentimentele de piaţă ale autorului şi ale invitaţilor săi nu sunt nici prognoze nici recomandări pentru anumite decizii de luat la bursă. Responsabilitatea deciziilor este